Přátelé přírody
Občanská společnost

VÝROČNÍ ZPRÁVA 
2001

Motto:
Nikdo nedělá větší chybu než ten, kdo nedělá nic v domnění, že to málo, co udělat může, nemá smysl. (E. Burke)

OBSAH:

Slovo úvodem

Poslání 

Historie a úspěchy 

Činnost sdružení v číslech

Personální zpráva

Rada patronů

Prezídium

Kancelář

	Nejaktivnější Přátelé přírody

Podporovatelé

Struktura sdružení

Zpráva o činnosti

	Rezervace, nebo plavební kanál?

	Záchrana Klobouku

	Hliníkárna 

	Zelené stěny

	Slunce pro Ústí nad Labem

	Dům občanské společnosti

Spolupráce s veřejností

	Napsali nám

Napsali o nás

Finanční zpráva

kontakty
Slovo úvodem

Rád bych se s vámi podělil o jeden ze svých nejzajímavějších životních zážitků. Sedím u jednoho stolu s mužem, kterého jsem do té doby znal sice dobře, ale jen z novin, televize a rozhlasu – s prezidentem Havlem. Právě se vede takřka nenucená diskuse. Ačkoli se u jednoho stolu sešli prezident, krajský hejtman, ústecký primátor, ředitel Seveočeských dolů, bývalý ministr životního prostředí, starosta Chabařovic a předseda Přátel přírody, nikdo se nehádá, neskáče si do řeči, neokřikujeme se a dokonce se na sebe občas usmějeme. Prezident sedí přímo naproti mně a je tak blízko, že mohu pozorovat třepení obnošené šňůrky v barvách české trikolóry kolem jeho zápěstí, na níž visí nějaký, patrně veledůležitý klíč (možná ke korunovačním klenotům anebo ke kufříku pro odpálení balistických raket?) a která působí trochu nepatřičně. 
Beru si slovo (někteří pánové se patrně domnívali, že budu celou dobu uctivě mlčet) a mluvím o tom, že kdybychom využili potenciál obnovitelných zdrojů energie, nemusela být severočeská pánev zdevastována těžbou. Prezident pozorně poslouchá mému diskusnímu příspěvku a lehce přikyvuje hlavou. K mému úžasu mi nikdo z přítomných neoponuje.
Ve chvílích čekání mezi první besedou na hraně jámy po chabařovickém lomu (kde jsem prezidenta upozornil na to, že mu organizátoři postavili tabuli do výhledu na teplárenské komíny) a druhou besedou na rekultivované výsypce u Mostu, kde jsem mluvil o obnovitelných zdrojích energetiky, přemýšlím, jakým řízením osudu jsem se zde vůbec ocitnul. Nejsem zde jako Páleník. Na prezidentovu besedu byl Kanceláří Hradu pozván předseda Přátel přírody. Nevím o žádné lobby Přátel přírody na Hradě, někdo si nás tedy musel vyžádat. Proč právě Přátele přírody, a nikoho jiného? Zdánlivě by důvodem mohlo být téma celé prezidentovy návštěvy – obnova měsíční krajiny severočeské pánve. Že by ale nebyli povolanější? Ovšem že jsou. Experty v této oblasti nejsme, nic světoborného nejsem k tématu s to říci a netajíme se tím. Ani to tedy nemůže být příliš pravděpodobným vysvětlením. Zbývá snaha prezidenta mít na svých besedách kromě expertů, zástupců obcí, kraje a státní správy také představitele neziskového sektoru, občanské společnosti. (V tom smyslu se mnou také hovořila pracovnice prezidentovy kanceláře, když mi potvrzovala pozvání.) 
Pokud je to skutečně tak, jak si myslím, pak musím konstatovat, že máme skvělého prezidenta. Jeho pozvání představitele environmentální organizace maže dosavadní pochybnosti o solidnosti našeho hnutí a průlomovým způsobe zvyšuje naši legitimitu. Nečekané, ale elegantní. 
Kromě potvrzení smyslu naší existence chápu pozvání také jako další známku toho, že jdeme správnou cestou. Kdyby první rok nového století a tisíciletí nepřinesl nic jiného, byl by v dosavadní historii našeho sdružení přelomem a vstupem do nové dimenze. Jak se ale můžete dočíst dále, v roce 2001 Přátelé přírody vytvořili několik dalších významných precedentů. Jdou příkladem – přesně podle Gádnhího myšlenky, že změnou, kterou hledáme ve světě, se musíme stát my sami.

Pozvání předsedy sdružení Přátelé přírody - Občanská společnost na besedu prezidenta s představiteli ústeckého kraje vyvolalo značný zájem novinářů.

Foto: I. Ibrahimovič

Poslání 
Posláním Přátel přírody je chránit přírodní bohatství Ústecka před zásahy, které by znamenaly jeho nevratné snížení.
K tomu volí cestu aktivizace veřejnosti k účasti na rozhodování o vybraných problémech životního prostředí. 

Historie a úspěchy 
Sdružení Přátelé přírody – Občanská společnost vzniklo koncem roku 1995 vydělením z Občanské ligy Ústí n. L., která vyvíjela činnost od roku 1991. Úřední registraci obdrželo sdružení 11. 1. 1996.
Sdružení zakládalo 12 občanů; za 6 let jejich činnosti vzrostl počet podporovatelů více než stokrát na 1.500.
Za své největší úspěchy považuje sdružení Přátelé přírody - Občanská společnost:
•	zažehnání hrozby kanalizace dolního Labe výstavbou jezů u Malého Března a Prostředního Žlebu, což znamenalo záchranu mimořádně cenných říčních ekosystémů s výskytem řady zákonem chráněných druhů (bobr evropský, drobnokvět pobřežní, velevrub malířský, ledňáček říční, kormorán velký atd.);
•	odvolání experimentu se spálením 50 tun odpadů s vysokým obsahem PCB (polychlorovaných bifenylů), při němž hrozil únik vysoce jedovatých dioxinů, ve spalovně v Trmicích;
•	odstoupení od záměru na obnovení těžby kamene na vrchu Ve skále firmou Obit a odstoupení starosty obce Rtyně nad Bílinou, který znovuotevření lomu prosazoval;
•	“zadržování” firem majících zájem otevřít další kamenolomy v Českém středohoří - na Rovném, Strážišti atd.;
•	vysázená popínavá zeleň u kilometru (šedých) stěn v Ústí nad Labem.
Největších úspěchů sdružení dosáhlo v roce 2001. (Viz Zpráva o činnosti na straně 9.)

Největším oceněním činnosti sdružení Přátelé přírody - Občanská společnost bylo 2. místo v soutěži Sasakawa Peace Foundation o nejlepší ekologický projekt České republiky.
Sdružení Přátelé přírody - Občanská společnost bylo v roce 1998 nadací Nika nominováno mezi pět nejúspěšnějších ekologických organizací ČR.

Několik čísel:
200.000 informačních letáků s anketním lístkem do domácností a časopisů
	70.000 Bobr není Lochneska (2001)
	60.000 Líbí se vám kamenolomy? (2000)
	22.000 Rezervace, nebo plavební kanál? (2001) 
10.000 Příroda Ústecka (1998) atd.
35.000 signatářů peticí Přátel přírody
  1996: 	Za zachování Labe v původní podobě - 6.000 podpisů
  1997: 	Za zachování vrchu Rovný - 4.230 podpisů
  1998: 	Za záchranu Českého středohoří - 1.660 podpisů
  1999: 	Za řeku Labe - 4.880 podpisů
	Za důstojný život hospodářských zvířat - 2.100 podpisů
  2000:	Za záchranu Klobouku - 1.900 podpisů
  2001: Za důslednější ochranu bobra evropského na dolním Labi a prostředí pro jeho život - 9.000 podpisů
Za zrušení bateriových klecí v chovech nosnic - 1.800 podpisů
	Proti výstavbě hliníkárny v Neštěmicích - 3.530 podpisů
14.000 informačních brožur: 
1.000x Ohrožené přírodní krásy Ústecka (1996), 
2.000x Než půjdete volit (1998), 
2.000x Bobr na českém Labi (2000)
9.000x Rodinné stříbro v ohrožení – Fenomén dolního Labe (2001)
10.000 návštěvníků výstav Přátel přírody
Přírodní krásy Ústecka v ohrožení (1996)
	Přírodní krásy Ústecka v ohrožení II (1997)
	Kam s ním? (1997)
	Přírodní krásy Ústecka (možná naposled) (1998)
	Než půjdete volit (1998) 
	Konec přírody (1999)
	Přírodní krásy Ústecka (možná naposled) II (2000)
	Slunce pro Ústí nad Labem (2001)
4.000 lístků zaslaných 
ministrovi životního prostředí, 
starostovi Rtyně nad Bílinou,
řediteli Ředitelství vodních cest,
vedoucímu Správy CHKO České středohoří,
řediteli firmy Tarmac,
starostovi Libouchce,
primátorovi města Ústí nad Labem.
1.000 metrů stěny osázené popínavou zelení.

Personální zpráva

Rada patronů sdružení Přátelé přírody - Občanská společnost v roce 2001
RNDr. Martin Bursík, ministr životního prostředí v r. 1998
JUDr. Petra Buzková, místopředsedkyně Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR 
Nevena Černohorská, ředitelka Českého červeného kříže Ústí nad Labem
Jiří Dlask, výtvarník
ak. mal. Herbert Kisza, sochař a malíř
prof. Milan Knížák, ředitel Národní galerie
Luděk Marks, básník
Jitka Navrátilová, cembalistka
Vladimír Renčín, karikaturista
Roderick Slavík, fotograf
Jaroslav Svěcený, houslový virtuos
JUDr. Lubomír Voleník, prezident Nejvyššího kontrolního úřadu ČR 
ing. Jaroslav Zahálka, CSc., děkan Fakulty životního prostředí Univerzity J. E. Purkyně v r. 1994 až 1996

Prezídium sdružení Přátelé přírody - Občanská společnost (zvolené na valné hromadě 11. 1. 2001)
Roman Klecker (červen až prosinec), Daniel Klein, Karel Nepraš (leden až květen), ing. Jiří Němeček, Marian Páleník, Zdenka Páleníková Králová (červen až prosinec), Karel Plechač (leden až květen), ing. Jiří Rous, ing. Vlastimil Vedral

	Předseda sdružení Přátelé přírody - Občanská společnost (zvolený na valné hromadě 11. 1. 2001)
Marian Páleník

	Místopředseda sdružení Přátelé přírody - Občanská společnost (zvolený na valné hromadě 11. 1. 2001)
ing. Jiří Rous

Kancelář Přátel přírody v roce 2001
Marian Páleník (předseda), Zdenka Páleníková Králová (koordinátorka podporovatelů), Andrea Hacklová (červen – červenec); civilní vojenská služba: Ladislav Prokůpek (leden – květen), Vlastimil Veverka (leden – březen), Jan Švarc (duben – červenec), Jakub Janoušek (květen), Martin Coufal (září – prosinec)

Nárůst platících podporovatelů sdružení Přátelé přírody - Občanská společnost:
1996		56
1997		183
1998		425
1999		684
2000		839
2001		1 250

Na konci roku dosáhl celkový počet podporovatelů sdružení Přátelé přírody - Občanská společnost bezmála 1 500. Z toho 1 250 jich podporovalo činnost Přátel přírody finančně a 250 nefinančně.

Nejaktivnější Přátelé přírody v roce 2001

Roman Klecker, rak, 24 let 
1.500 bodů *)
svobodný 
studuje Fakultu ŽP UJEP Ústí nad Labem, obor odpadové hospodářství
Vzdělání: Vyšší odborná škola, obor správa ochrany ŽP 
Bydliště: Brno, Veveří
Stručný životopis: po absolvování gymnázia v Brně vystudoval vyšší odbornou školu v Chrudimi, od roku 1999 studuje FŽP UJEP
Cesta k Přátelům přírody: po příchodu do Ústí nad Labem pátral po ekologické organizace, do jejíž činnosti by se mohl aktivně zapojit
Další neziskové aktivity: koordinátor místní skupiny a člen rady Hnutí DUHA, místopředseda Sdružení pro přírodu, příležitostný dobrovolník organizací SEV Chaloupky, Staří ochránci Jizerských hor a společnosti Pes A Člověk.
e-mail:	klecker@email.cz

Zdenka Páleníková Králová, býk, 22 let 
1.134 bodů *)
vdaná, manžel Marian, 9 chlupatých dětí (fenky Bora a Adéla, perská kočka Sára, potkan Alžběta, 4 osmáci degu, činčilák Leopold)
zaměstnána jako koordinátorka podporovatelů Přátel přírody, pracuje také jako vedoucí sekce Etika v chovech
Vzdělání: Střední průmyslová škola chemická, obor monitorování životního prostředí 
Bydliště: Ústí nad Labem, Severní Terasa
Stručný životopis: narodila se v Ústí nad Labem, po absolvování školy pracovala v Chemopharmě, od roku 1998 pracuje u Přátel přírody, kde iniciovala založení sekce Etika v chovech, absolvovala stáž v centru nadace REC v Maďarsku
Cesta k Přátelům přírody: strastiplná, lidé se jí smáli, že je “ekolog”, nakonec ale našla spřízněné duše
Další neziskové aktivity: předsedkyně společnosti Pes A Člověk, nejdéle pracující canisterapeutka v severních Čechách

Zikmund Zdeněk, lev, 47 let 
590 bodů *)
ženatý, 3 dcery (Lenka 22 let, Lucie 15 let, Andrea 11 let), manželka Miroslava
zaměstnán jako obchodní manažer firmy HET 
Vzdělání: Vysoká škola chemicko-technologická  
Bydliště: Libouchec
Stručný životopis: celý život strávil v okresech Ústí nad Labem a Teplice, 15 let pracoval ve Spolchemii
Cesta k Přátelům přírody: přes nesouhlas s otevřením kamenolomu na vrchu Strážišti u Libouchce.
Další neziskové aktivity: člen rady obce Libouchec, dříve aktivní sportovec (házená), bezplatný dárce krve (15 odběrů) 

Karel Rubáček, kozoroh, 45 let
320 bodů (bodování dobrovolné práce pro Přátele přírody)
svobodný 
zaměstnán jako ubytovatel v azylovém domě oblastní Charity
Vzdělání: devatero řemesel desátá bída 
Bydliště: Ústí nad Labem, centrum 
Stručný životopis: vyučen lesařem, pak mj. lodníkem, podílel se na výstavbě přehradní nádrže Kořensko na Vltavě, absolvoval kurz permakulturního designu a tři ročníky vysoké školy oboru sociální práce
Cesta k Přátelům přírody: patří mezi spoluzakladatele Přátel přírody
Další neziskové aktivity: členem Sdružení pro přírodu, příznivec Českého červeného kříže, přispěvatel Fondu ohrožených dětí, dobrovolník v programu 5P Dobrovolnického centra, aktivní v sekci Etika v chovech.

Čechová Jana, býk,  61 let
270 bodů *)
vdaná, 2 děti (Jana a Ivan), manžel Vladimír
v důchodu
Vzdělání: střední ekonomická škola
Bydliště: Ústí nad Labem, Severní Terasa
Cesta k Přátelům přírody:  přírodu miluje odmalička, po návštěvě výstavy Přátel přírody se postupně stále více zapojovala do činnosti
Další neziskové aktivity: masíruje pomáhá zdravotně tělesně postiženým masážemi, členka Společnost Pes A Člověk

Němeček Jiří, vodnář, 68 let
229 bodů *)
ženatý, 2 děti (Petr 44, Lenka 37 let), 3 vnoučata (Michal, Kateřina a Monika), žena Jaroslava
v důchodu
Vzdělání: vysoká škola chemicko technologická, obor anorganická technologie, šestisemestrový postgraduál chemického inženýrství
Bydliště: Ústí nad Labem, Klíše
Stručný životopis: narozen v Praze, po vysoké škole přišel pracovat do Neštěmic do Tonasa, po dvou letech zakotvil ve Výzkumném ústavu anorganické chemie, 20 let vedl 30-tičlenné oddělení chemického inženýrství, 15 měsíců pracoval jako expert Polytechny na Kubě
Cesta k Přátelům přírody: reagoval na materiál Přátel přírody, po kratší výměně korespondence se zapojil do aktivní činnosti
Další neziskové aktivity: prakticky i funkcionářsky je činný v Oblastním svazu stolního tenisu, jako trenér mládeže, 25x vedl 14-tidenní letní tábor stolních tenistů, finančně podpořil Umělce malující ústy a nohama, řadu let byl aktivní v Československé astronomické společnosti
 e-mail: jiri.nemecek@volny.cz

Gissy Tomáš, býk, 39 let
208 bodů *)
ženatý, 2 dcery (Lucie 19 let, Zuzana 15 let), manželka Hana
zaměstnán jako elektrodispečer DP Ústí nad Labem
Vzdělání: střední elektrotechnická
Bydliště: Chlumec
Stručný životopis: rodák z Ústí nad Labem, po vystudování místo vojenské služby pracoval 10 let v Palivovém kombinátu, nejprve pomáhal těžit hnědé uhlí v lomu Chabařovice, poslední roky pracoval na lanopáse (přeprava uhlí do plynárny), v roce 1992 odešel do Dopravního podniku, kde pracuje dosud
Cesta k Přátelům přírody: stále více se zajímal o ekologii, hledal, kde by mohl pomoci, z tisku se dozvěděl o Přátelích přírody
Další neziskové aktivity: dlouhodobý dárce krve (26 bezplatných odběrů), dříve aktivně plaval, hrál házenou, fotbal, hokejbal, příležitostně finančně vypomáhá charitě

Malec Miloš, býk, 32 let
166 bodů *)
svobodný
zaměstnán jako správce výpočetní techniky
Vzdělání: ČVUT, obor matematické inženýrství na fakultě jaderné a fyzikálně inženýrské
Bydliště: Praha, Střešovice
Stručný životopis: rodilý Pražák, po vystudování vysoké školy zkoušel doktorandské studium akustika na elektrotechnické fakultě ČVUT, odtud odešel do Národní knihovny, odkud rovněž odešel, nyní pracuje v dceřinné společnosti firmy Siemens ANF data.
Cesta k Přátelům přírody: přítelkyně je přivedla na akci Přátel přírody, od té doby se postupně stále více zapojoval do jejich činnosti
Další neziskové aktivity: člen Sdružení pro přírodu.

*) bodování dobrovolné práce pro Přátele přírody

Podporovatelé sdružení Přátelé přírody - Občanská společnost v roce 2001

Struktura sdružení Přátelé přírody - Občanská společnost

členové

registrovaní příznivci

VALNÁ HROMADA

RADA PATRONŮ
člen rady patronů
člen rady patronů
člen rady patronů
člen rady patronů
člen rady patronů
člen rady patronů
člen rady patronů
člen rady patronů
člen rady patronů
člen rady patronů
člen rady patronů
člen rady patronů
člen rady patronů

PREZÍDIUM
předseda
místopředseda
člen prezídia 
člen prezídia
člen prezídia
člen prezídia
člen prezídia

KANCELÁŘ
výkonný ředitel
koordinátorka podporovatelů
pracovník – civilní vojenská služba
pracovník – civilní vojenská služba

SEKCE
vedoucí sekce

Zpráva o činnosti sdružení Přátelé přírody - Občanská společnost v roce 2001

	Rezervace, nebo plavební kanál?
Hlavní kampaň, kterou se sdružení zabývalo v roce 2001, se týkala záchrany přírody dolního Labe ohrožené záměrem na výstavbu jezů a koncentračních hrází.
V prvním únorovém týdnu jsme do všech 45.000 domácností Ústí nad Labem nechali doručit náš leták “Bobr není Lochneska”, který jsme vydali nákladem 70.000 ks. Po dalších obcí podél Labe leták roznesli naši dobrovolníci v jarních měsících. Menší část nákladu jsme nechali vložit do vybraných časopisů. Leták kromě informací o výskytu bobra evropského na českém Labi obsahoval také lístek ministrovi životního prostředí a návratku s anketou. Z ankety vyplynulo, že z více než 1.300 respondentů (z toho cca třetina z okresu Ústí nad Labem) by v případě konfliktu mezi výstavbou jezů na Labi a ochranou labské přírody preferovalo přírodu více než 90 procent. S důslednější ochranou míst s výskytem labského bobra nesouhlasilo pouhých 5 účastníků ankety. 
Začátkem roku byla také zveřejněna dokumentace EIA (hodnocení vlivů stavby na životní prostředí) na tzv. zlepšení plavebních podmínek na Labi k připomínkování veřejností. Opakovaně jsme širokou veřejnost i své podporovatele upozorňovali na možnost připomínkovat záměr a dokumentaci EIA. Na naši výzvu reagovalo více než sto občanů, kteří dodali několik set písemných připomínek. Za sdružení jsme dodali osmistránkové stanovisko k dokumentaci, které posudkář dokumentace EIA později nazval “samostatným posudkem”. Současně na naši výzvu své připomínky zasílali občané také ministrovi životního prostředí (předtištěných lístků z letáku “Bobr není Lochneska”, o nichž víme, bylo ministrovi životního prostředí zasláno 1.300), náměstkovi primátora města Ústí nad Labem pro životní prostředí a dalším veřejným činitelům.
V prvním čtvrtletí roku 2001 jsme distribuovali brožuru “Bobr na českém Labi” vydanou na samém konci roku 2000 nákladem 2.000 kusů. O brožuru byl velký zájem a tak nám jich již v květnu zbývalo méně než 100 kusů. Proto jsme začali pracovat na druhém, rozšířeném vydání. Pod názvem “Rodinné stříbro v ohrožení – Fenomén dolního Labe” jsme ji koncem roku 2001 připravili do tisku.
V létě jsme odeslali předsedovi petičního výboru Poslanecké sněmovny archy starší petice Za řeku Labe s bezmála 5.000 podpisy. Předseda petičního výboru JUDr. Cyril Svoboda nám oznámil, že petici předal výboru pro regionální rozvoj a životní prostředí. Za tento výbor byl k vyřízení petic určen teplický poslanec Vlastimil Aubrecht. Jednání mezi ním a předsedou sdružení Přátelé přírody - Občanská společnost proběhlo 5. 11. 2001. Stanovisko k petici, které potom poslanec Aubrecht (ČSSD) vypracoval písemně, byla naším sdružením označeno za nedostatečnou a neobjektivní. Sdělili jsme panu poslanci, že o jeho souhlasném postoji s výstavbou kontroverzních staveb na dolním Labi budeme informovat jak signatáře petice Za řeku Labe tak signatáře nové petice Za důslednější ochranu bobra evropského na dolním Labi a prostředí pro jeho život. 
Tuto novou petici v průběhu roku 2001 podepsalo na 9.000 občanů. Do sběru podpisů pod ni se zapojilo takřka dvě stě Přátel přírody.
19. listopadu jsme se pak aktivně zúčastnili veřejného projednávání záměru staveb na dolním Labi. Na naši výzvu se projednání účastnilo několik desítek občanů. Proti nekompetentnímu vedení tohoto veřejného projednání, které se moderátorovi dr. Macháčkovi vymklo z rukou, takže se veřejnost měla možnost vyjádřit až po 8 hodinách jednání ve 22 hodin večer, jsme podali písemnou stížnost náměstkyni ministra životního prostředí ing. Tylové. Požádali jsme paní náměstkyni, aby bylo veřejné projednání zopakováno.
V průběhu roku se naše sdružení několikrát písemně vyjadřovalo jako řádný účastník správního řízení podle zákona o ochraně přírody a krajiny (114/92) o vydání závazného stanoviska k záměru na tzv. zlepšení plavebních podmínek na Labi mezi Střekovem a státní hranicí. Šlo o stanoviska k rozhodnutím a odvoláním vydaným rámci tohoto řízení, které nebylo do konce roku 2001 uzavřeno.
Kromě výše uvedených aktivit jsme usilovalo o co největší informovanost veřejnosti také vydáváním tiskových zpráv a poskytováním rozhovorů pracovníkům sdělovacích prostředků. Díky tomu vyšla v novinách o záměru celá řada většinou objektivních článků. Týden před veřejným projednáním jsme v Týdeníku Respekt vydali vlastní inzertní přílohu, která se částečně věnovala problému staveb na Labi. Celostránkovou inzerci “Rezervace, nebo plavební kanál?” jsme pak zopakovali v dalším čísle. 
Nespoléhali jsme ale jen na veřejné sdělovací prostředky, ale usilovali jsme také o rozšíření naší vlastní informační sítě. Ještě před veřejným projednáním jsme nákladem 22.000 kusů vydali leták “Rezervace, nebo plavební kanál?”, který jsme nechali vložit do vybraných časopisů. leták obsahoval kromě základních informací také leták ministrovi životního prostředí. Podle našich informací obdržel ministr těchto lístků řádově tisíc. Leták “Rezervace, nebo plavební kanál?” sloužil současně i “náborovým” účelům. Na základě výzvy podpořit naši kampaň obsaženou v tomto letáku se síť podporovatelů našeho sdružení rozšířila o více než 130 nových účastníků. (Celkem se do sítě našeho sdružení v roce 2001 stalo 470 nových platících podporovatelů.)
Výsledkem naší kampaně, která navazovala na obdobné v předchozích letech a která rokem 2001 neskončila, byl obrat v postoji ministerstva životního prostředí k záměru na výstavbu kontroverzních staveb na dolním Labi od původně vstřícného až po nesouhlasný. To pokládáme za svůj významný úspěch.

	

Záchrana Klobouku
V roce 2001 jsme uzavřeli svou další kampaň, jejímž smyslem bylo zachránit vrch Strážiště (místně zvaném Klobouk) ležícím v CHKO České středohoří před faktickou likvidací otevřením kamenolomu. Dobývací prostor pro tento lom byl totiž kdysi vymezen tak nešťastně, že jeho hranice vede více méně po vrstevnici takřka kolem celého kopce. Kromě narušení krajinného reliéfu unikátního Českého středohoří by těžba postihla také živou přírodu a obtěžovala občany okolních obcí.
V roce 2001 jsme navázali na spolupráci s radou obce Libouchec zahájenou v roce 2000 po odstoupení starosty, který podle všeho otevření lomu nad svou obcí – bez vědomí občanů i zastupitelů – prosazoval. Podle tvrzení ředitele těžební firmy si dokonce bývalý starosta zahájení těžby kamene “objednal”. 
Připomínkovali jsme písemná stanoviska obce požadující odepsání zásob  dobývacím prostoru zaslaná Správě CHKO České středohoří, ministrovi životního prostředí, okresnímu úřadu, prezidentu republiky a Obvodnímu báňskému úřadu. Obec s nám konzultovala také odpověď na žádost těžební firmy o písemné stanovisko k případné těžba na Klobouku.
Našemu sdružení se také podařilo zařadit průzkum ohroženého vrchu mezi témata diplomových prací Fakulty ŽP UJEP.
V roce 2001 ještě stále přibývaly podpisy pod naší peticí Na záchranu Klobouku, kterou podepsala většina občanů okolních obcí – Libouchce, Velké, Malého a Lučního Chvojna, Čermné, Žďárku a dalších.
I když již v roce 2000 (5. 10.) zastupitelstvo obce Libouchec svůj nesouhlas s případným otevřením lomu na Klobouku odhlasovalo hlasy všech přítomných, dohodli jsme se na vyhlášení a provedení lidového hlasování – místního referenda. Šlo o to, že lidové hlasování zaváže všechny orgány obce (tedy úřad, starostu, radu i zastupitelstvo) k dodržování daného postoje. Ani žádné příští zastupitelstvo pak tedy nebude moci postoj obce změnit. Přesvědčit ke změně postoje 15 členů zastupitelstva, nebo 1.200 občanů obce je rozdíl dvou řádů. Nepočítáme-li referenda o dělení obcí, bylo “naše” referendum prvním v Ústeckém kraji. 
Aby bylo lidové hlasování nezpochybnitelné, museli jsme postupovat přesně a přísně podle zákonů: Nejprve bylo nutno zformulovat otázku, na níž se má v referendu odpovídat tak, aby výsledek byl jasný a nebylo možné jej nijak obejít. Posléze jsme připravili úřední návrh na vyspání referenda a v červenci naši dobrovolníci obcházeli metodou “od domu k domu” obec, aby pod návrh na vyhlášení místního referenda získali zákonem požadovaný počet hlasů. V Libouchci to muselo být nejméně 30 % oprávněných voličů, tedy alespoň 376. Přátelé přírody během jednoho víkendu získali více než podpisy více než 500 občanů obce. Výkon je to o to úctyhodnější, že na této petici musela být i rodná čísla signatářů. 
Po té jsme sestavili a podali obci oficiální návrh se všemi potřebnými náležitostmi, který po složité projednávací proceduře vyústil ve vyhlášení místního referenda na 22. září 2001.
Naše sdružení neponechalo nic náhodě. Naši dobrovolníci několikrát obešli obec a do všech domácností doručili písemné upozornění na konání referenda. Obálky obsahovali rovněž vzor hlasovacího lístku a návod jak, kdy a kde hlasovat.
V den konání referenda obešli Přátelé přírody obec ještě jednou, aby všem voličům konání referenda připomněli. Týden po referendu pak každá schránka obsahovala dopis s výsledky hlasování, poděkováním a gratulací. Doručili ji tam opět dobrovolníci Přátel přírody.
Jednoznačný výsledek referenda nás velmi příjemně překvapil: 99 procent účastníků hlasovalo proti lomu. Ještě příjemnější byla účast v referendu. Aby bylo místní referendum platné, zákon předepisuje účast alespoň 25 procent oprávněných voličů obce. Aby bylo referendum legitimní i politicky, přáli jsme si nadpoloviční účast. Účast v krajských, obecních i senátních volbách se v Libouchci v posledních letech pohybovala mezi 25 a 35 procenty. K referendu iniciovanému naším sdružením se dostavilo přes 73 procent voličů! Především toto číslo pokládáme za mimořádný úspěch našeho sdružení.

Hliníkárna nad Labem
Ačkoli jsme o záměru na výstavbu závodu na přepracování hlinkových odpadů v Neštěmicích věděli již v roce 2000, neměli jsme původně v plánu se jím zabývat. Teprve “společenská obejdnávka” v podobě řady telefonátů neštěmických i ústeckých občanů nás dovedla k rozhodnutí angažovat se i v této kauze, která s naším posláním nesouvisí úplně bezprostředně. 
Vše vyprovokoval nenápadný článek z konce dubna v místním tisku. Navrhovatel se v něm chlubil, že hodlá do Neštěmic dovážet odpad z mexických a ukrajinských hliníkáren a zde jej zpracovávat. Navrhovatel počítal se zahájením výstavby  září 2001. 
Po několika interních poradách jsme začali zjišťovat stav věci. Skutečnosti, které se před námi objevili, nás krajně znepokojily: Vstupní surovinou provozu měla být fakticky toxická látka, která nesmí přijít do styku s vodou. Pokud k tomu dojde – a podle dokumentace EIA stačí dokonce i vzdušná vlhkost – začíná docházet k prudké reakci, při níž se uvolňuje značné množství tepla, prachu, páry a jedovatého smogu. Podobně reaguje i odpadní struska. Provoz měl být umístěn na břehu Labe, těsně nad hladinou tzv. stoleté vody a asi 500 metrů od místního sídliště. Samotná výroba je značně prašná, takže vzduch z výrobní haly musí být nepřetržitě odsáván a filtrován přes speciální filtry. Rovněž prach, který filtry zachytí, se chová podobně jako vstupní surovina i odpad. Přes filtraci vzduchu by každoročně do ovzduší unikalo 13 tun toxického prachu. Ten by mj. obsahoval fluór a patrně také dioxiny, o nichž se ovšem dokumentace EIA vůbec nezmiňovala. Začalo nám být jasné, že je naší povinností volání o pomoc místních občanů vyslyšet. 
Na několika schůzkách jsme nabídli především metodickou a odbornou pomoc, postupně jsme však byli do dění stále více vtahováni.
Prvním naším krokem bylo pojmenovat pravdivě stav věcí. Nevinně znějící (krycí) název “sekundární výroba hliníku” se našemu sdružení podařilo přejmenovat na mnohem výstižnější “hliníkárnu”. Tento pojem se ujal; a to i ve správních řízeních.
Krátce po vydání článku hodlal navrhovatel podat žádost o vydání stavebního povolení. Jelikož se samotní občané správních řízení nemohou účastnit (nejsou-li např. majiteli sousedních pozemků), nabídlo se naše sdružení, že je bude zastupovat. Přihlásili jsme se tedy do stavebního řízení a úřad nás přijal jako řádného účastníka. Nehodlali jsme však jít cestou pouhé účasti ve správních řízeních. Jako hlavní cíl jsme viděli informovat veřejnosti o záměru, vyvolat veřejnou diskusi o záměru a dát možnost občanům vyjádřit své stanovisko. Všech cílů se nám podařilo dosáhnout: Celou akci jsme spustili informováním člena naší rady patronů a člena městského zastupitelstva ing. Zahálky, který na nejbližším jednání zastupitelstva vnesl v této věci interpelaci na radu města. Krátce na to jsme uspořádali společnou tiskovou konferenci, kde jsme do problematiky zasvětili novináře. Seznámili jsme je rovněž s otevřeným dopisem primátorovi města, v němž jsme mu nabídli spolupráci při svolání veřejného projednání záměru,  o začínající petiční akci. 
Další události se již odvíjely takřka samy. O záměru se hodně psalo v médiích, petici proti hliníkárně podepisovali dobrovolníkům denně stovky místních občanů. Během prázdnin ji podepsalo více než 3.000 občanů. Novináři se dotazovali odpovědných činitelů a veřejnost je volala k zodpovědnosti. Veřejný tlak přiměl některé z nich změnit postoj a podat žádost o obnovu územního řízení. To sice magistrát města Ústí nad Labem zamítnul, ale okresní úřad zahájil správní řízení na přezkoumání územního rozhodnutí. Naše sdružení se stalo účastníkem tohoto řízení a ve svém stanovisku (22. 11. 2001) navrhlo územní rozhodnutí zrušit. Okresní úřad pak začátkem prosince skutečně územní rozhodnutí zrušil (pro jasný rozpor s platným územním plánem). Koncem roku se však proti tomu odvolal jak investor tak magistrát města. Odvolací řízení má na starosti krajský úřad a celá záležitost bude tedy rozhodnuta až v roce 2002.
Domníváme se, že kdyby naše sdružení nezačalo o věci informovat veřejnost, v září 2001 by se hliníkárna začala stavět. Drtivá většina občanů by netušila, jak nebezpečný provoz jim vyrůstá pod okny. 
I když není definitivně rozhodnuto, pokládáme “případ hliník” za jeden z dalších úspěchů našeho sdružení.

Naše sdružení již dříve zřídilo několik sekcí, právní subjektivitu v roce 2001 udělilo sekci nazvané Etika v chovech (dříve Za důstojný život hospodářských zvířat).
Etika v chovech
Tato sekce vedená Zdenkou Páleníkovou Královou realizovala zejména projekt Propagace ekofarem Ústecka, připravovala založení bioklubu a prováděla sběr podpisů pod petici Za zrušení bateriových klecí v chovech nosnic.

	Zelené stěny
Sekce zeleň vedená Danielem Kleinem pečovala o popínavou zeleň u cca kilometru nevzhledných stěn vysázenou Přáteli přírody v letech 1999 a 2000. Začátkem listopadu pak proběhla brigáda v Národním parku České Švýcarsko, během níž Přátelé přírody vyčistili od odpadků několik set metrů potoka. Vyneseno bylo deset pytlů odpadu.

	Slunce pro Ústí nad Labem
Sekce zabývající se propagací obnovitelné energetiky pod vedením ing. Jiřího Němečka realizovala projekt Slunce pro Ústí nad Labem. V jeho rámci na podzim uspořádala výstavu na hlavním ústeckém náměstí a vydala leták “100 %”, obsahující vedle základních informací o obnovitelné energetice, globální klimatické změně a ústeckém energetickém generelu také lístek primátorovi města Ústí nad Labem s výzvou zvýšit oddíl obnovitelní energetiky a anketní lístek. Leták byl distribuován zejména během výstavy. Po jejím skončení proběhla v Domě občanské společnosti zajímavá a hojně navštívená beseda s předsedou české pobočky Eurosolaru Milanem Smržem. Vedoucí sekce v průběhu roku uskutečnil několik přednášek o obnovitelné energetice na středních školách.

	Dům občanské společnosti
Kromě vlastní činnosti se naše sdružení snažilo budovat Dům občanské společnosti. Kromě vlastních akcí pro veřejnost (např. promítání videozáznamu z cesty na Nový Zéland), poskytovalo zdarma prostory Domu dalším sdružením (Hnutí DUHA, Sdružení pro přírodu, společnost Pes A Člověk). 
Naše sdružení také realizovalo úpravy objektu (rekonstrukce a výměna oken a dveří, dobudování koupelny v podkroví, výsadba trávníku apod.)

	Alternativy pro Sever
Jednou z činností našeho sdružení je také šíření myšlenek trvale udržitelného života a environmentální osvěta. To provádíme vydáváním časopisu Alternativy pro Sever. V roce 2001 vyšla čtyři čísla, z toho dvě jako příloha Týdeníku Respekt. Soudě podle ohlasu měla zejména první příloha (mající charakter jakéhosi programového prohlášení) slušný ohlas, přičemž výrazně převládaly pozitivní reakce. 

Spolupráce s veřejností

	Z dopisů:
Výběr z několika set dopisů, zaslaných v roce 2001 na adresu Přátel přírody. 

Vážení přátelé, mnohokrát Vám děkuji za krásnou knihu, kterou jste mně zaslali. Již se těším, jak v zimních večerech si v ní budu číst a stále se k ní vracet. Velmi si vážím Vaší pozornosti a srovnávám s jinými podobnými organizacemi, kde ani nikdy nevím, zda mnou zaslaný finanční dar obdrželi. Do Vaší záslužné a velmi namáhavé práce za záchranu naší krásné přírody Vám přeji hodně zdaru. Bořivoj K., Brno

Milí přátelé přírody, jsem ráda, že mohu Vaším prostřednictvím alespoň nepatrně přispět k tomu, co pokládám za jedno z nejdůležitějších a na co většina lidí nebere moc zřetel, ještě tak v tom smyslu, že by se přírodou ráda pokochala,… Šárka P., Pardubice

Ze všeho nejdřív bych se vám chtěl omluvit, že spolupráce se mnou není zrovna nejlepší, ale žiju sám jen ze sociálních dávek (pracuju za min. plat, pod sociálkou, bohužel – práce je tu málo). A tak vám nemůžu přispívat, jak by bylo třeba. Když tu seženu práci, určitě se polepším. Tady je to dost těžký. Tak aspoň nosím to vaše reklamní tričko a když se někdo zeptá, co to znamená, tak mu to vysvětlím. Snad se to ekologické myšlení jednou dostane i k  nám. Jestli tam máte ňákou gramatickou chybu, tak mi to promiňte, sem jenom obyčejnej člověk, ale co se týká přírody, budu vám dycky fandit. Jiří K., Straškov

Vážení přátelé přírody, zřídili jsme čtvrtletní trvalý příkaz. … tato forma kontaktu včetně Vámi zasílaných zpravodajů je pro nás přínosem (Alternativy Expres jsou velmi vydařené). Zcela upřímně Vám přejeme mnoho úspěchů. Ladislav a Jana M., Lišov

Ještě jednou Vám děkuji za Alternativy Expres. Obdivuji Vaši odvahu hodnotit příčiny událostí 11. září jinak, než jsou presentovány oficiálně. To, co jste napsal, jsem měl dávno v mých myšlenkách. Pokud se bude konat v budoucnu podpisová akce v zájmu ochrany přírody, životního prostředí nebo zvířat, vynasnažím se v mém okolí o její úspěch. Bohuslav M., Mělník

Vážení Přátelé přírody! Chci Vám poděkovat za publikaci “Labe”, která mne jako milovníka severočeské přírody velmi potěšila. Oceňuji její vysokou přírodovědnou úroveň. František S., Lovosice

Velice Vám děkujeme za všechny zprávy, ať už milé (záchrana Klobouku) či varující. Naše poděkování by nebylo úplné, kdybychom Vám zapomněli sdělit, že Váš dar – kniha Labe – nás nesmírně překvapil i potěšil. Děkujeme. Moc ráda jsem si přečetla zamyšlení k událostem 11. září v Alternativách. Vladislava S., Satalice

Milí přátelé přírody, dnes jste mi udělali velikou radost. Právě jsem si připravovala věci na zítřejší tělocvik, když mamka mi přinesla balíček, či spíše balík, nezvyklé velikosti. Bylo v něm tričko s Vaším logem, moc hezké. Tělák zrovna nepatří k mým oblíbeným školním předmětům, ale docela se těším, až s tím novým bílým šatstvem poběžím po Zámendě (park vedle Gymnázia). Bobříkům stále drží palce Helena H., Teplice

Myslím, že mezi “přátele přírody” patřím již dlouho, ale ráda bych se stala členem Vaší skupiny a vypomohla, kde budu moci. Andrea A., Liberec

Výstavy už nedělám. Ale nemám nic proti tomu, abyste si Vaši výstavu zpestřili zvětšenými reprodukcemi mých kreseb. Najedete je v novinách a knížkách, ale Vy jistě víte, kde je hledat. Zdraví Vladimír Renčín

Jsem přesvědčen, že význam vaší společnosti, které si vysoce cením, se bude postupně zvyšovat s tím ,jak se bude měnit skladba obyvatel této země směrem k přibývání mladších ročníků, lidí s určitým IQ, kteří nebyli odchování komunistickou totalitou. Stanislav H., Týnec

Přátelé přírody! Opravdu si vážím právě Vás, kteří dokáží pozdvihnout nade vše to nejpodstatnější. A to naší přírodu. Jste mi moc sympatičtí! Snad mé díky a pár korun zahřejí vaše srdéčka a tím i pomohou dále. Veronika M., Praha 3

Děkuji, že existujete. Neměla jsem nikdy možnost navštívit “koncentráky”, ve kterých naši přátelé žijí. Stačilo mi to, co občas nabízí televize. Věřte mi, že jsem dlouho brečela. Proto Vám chci ještě jednou poděkovat, ale hlavně doufat, že nenarazíte na hluchou zeď. Daniela P., Janov

Odesílám Vám podepsané petice, bohužel mě vůbec nestačily, neboť byly během jednoho dne všechny podepsané. Monika K., Neštěmice

Náhodou jsem se dozvěděla o Vaší občanské společnosti “Přátelé přírody” a proto jsem navázala styk s Vámi. Děkuj za zaslané tiskoviny “Alternativy”. Jsem vdova – důchodkyně a mám moc ráda přírodu a všechna zvířátka. Bohužel jsem odkázána na hole a zdržuji se jen doma. Mám ale možnost projít se po zahrádce, kde je hodně květin, trávník a stromy a jsem šťastná, že aspoň na chvíli se mohu nadýchat čerstvého vzduchu. Prosila bych Vás o zaslání několika složenek, na které bych Vám měsíčně poukazovala 100 Kč. Vlasta Š., Brno

… člověk si hned vzpomene na Přátele přírody. Jako příklad pro druhé. Hodnotím, že se nenecháte zničit. Nejvíc mne štve kácení soliterních stromů. Vysázel jsem letos mnoho stromů a tisíce klacíků z vrby po holých potůčcích. Daří se. Popršelo – dvakrát. Aby pršelo, musí být v krajině zeleň. Proto sázím, je-li mokro – příroda je silnější. … Máte pravdu, všichni sponzorujeme monopoly. Já šetřím do němoty. Otec říkával, kdyby každý šetřil jak já, průmyslová výroba by se úplně zastavila. Měl pravdu… Miroslav H., Stará Ves

Vážený pane předsedo, velice si vážím práce Vaší a Přátel přírody a souhlasím s většinou názorů uvedených v zaslaných materiálech, i když můj celkový pohled na člověka a smysl lidského života je asi poněkud odlišný. … Jsem již 14. rok v důchodu a mé možnosti jsou omezené. Svou podporu Přátelům přírody uskutečním příspěvkem Kč 1000,-. Jan M., Vysoké Mýto

Vážení a drazí Přátelé, děkuji Vám za milý dárek, který potěšil mne a rovněž mou 5-tiletou dceru. Chci Vás ujistit, že Vám i nadále budu rád napomáhat ve Vaší zajisté Bohulibé činnosti. Mimo zaslání finanční “výpomoci” si Vám dovoluji navrhnout možnost umístění loga “občanské společnosti Přátelé přírody” na chystané desce našeho hudebního souboru AQUA SILENTIA. Nemáme žádné finanční požadavky – nám se jedná o dobro věci. Pavel K., Havířov

Zasílám pár vyplněných petic na ochranu bobra. Doufám, že se mi podaří získat ještě další. Zatím se mi nestalo, že by někdo odmítl petici podepsat. Přeji hodně zdaru do vaší záslužné práce pro naší přírodu. Miloš B., Plzeň

Děkuji Vám za zaslání krásné brožurky “Bobr na českém Labi”, která se Vám moc povedla.. I z ní odvozená skládačka “Bobr není Lochneska!” je šikovně udělaná. Věřím, že Vaše zaměření na zajímavého živočicha přinese své ovoce, protože to mnohé lidi osloví více než obecné poukazování na nutnost ochrany přírodního prostředí apod. František F., Dalečín

Tímto chci také vřele poděkovat za tu krásnou publikaci o bobrovi. Věřte, že mě moc potěšila. Šimon S., Praha 6

Posílám Vám konečně pár podpisů pro bobra. Dovoluji si Vás upozornit i na své “slavnější” úlovky: máte zde známého evangelického faráře Svatopluka Karáska, šéfredaktora nakladatelství Argo, básníka Augustina Skýpalu,… kéž však platí i jméno “neznámého”. Lenka Z., Praha 1

Nechtěli byste něco nakreslit? Bobra nebo jakýkoliv jiný zvířata? Rád bych to pro Vás udělal. Domluvíme se snadno. Peníze nechci. Jde mi o to, abych přispěl svou troškou k něčemu dobrýmu. To, co děláte vy, je přesně vono, k čemu bych rád přispěl. Vašek B., Třeboň

V rámci teorie “motýlích křídel” ze Svobodné Evropy věřím, že ani drobné činy se neztratí. Jiří E., Brno

Milí Přátelé přírody vespolek, upřímné díky za Vaše nádherné pohlednice. Ač jsem daleko, není mi stav přírody ve Vašem regionu mi není lhostejný. Bobr ochranu potřebuje, máme radost z každého jeho výskytu. Moji vnuci i z každého obrázku, už ho dobře poznají…. Nemohu si moc “vyskakovat” s relativně nízkým důchodem. Nenaříkám, stačí mi na živobytí, na různé EKO příspěvky, i na 4 vnoučata. Vidím, že i pro starého, nemocného a chudobného člověka je v této oblasti velké pole působnosti. Mám radost z každé vyhrané akce. Nebráním pokroku, ale to, co se děje u nás, je zkorumpované otročení materialismu a zisku. Jarmila V., Ostrava

Vážení a milí v čele Přátel, všem Vám děkuji za sílu, s níž se za nás ostatní nevzdáváte a pracujete dál. Jana D., Doksy

Vážení Přátelé přírody, velice rád podpořím Vaše sdružení. Zdá se mi, že v poslední době se staráme o to, abychom měli “plné sklepy”, jak se zpívá v jedné písni. Na duši však zapomínáme, duši, která se mimo jiné “sytí” krásou stromů, zpěvem ptáků, vůní květin… To už je teď ohroženo, tu více, tu méně…Jan E., Újezd n. L.

Vážení přátelé, děkuji Vám za Vaše dopisy a zejména za brožurku o bobrovi, která byla pro mne balzamem na duši. Ta brožurka však ve skutečnosti znamená mnohem více, je z mého pohledu jakýmsi symbolem správné cesty. Citlivé vážení vhodných postojů i slov a orientace na získávání dalších příznivců jsou zcela klíčové, bohužel však málo rozšířené. Organizací, které z toho pohledu obstojí, není mnoho. Ano, jednou z nich jsou “Přátelé přírody”. Tou druhou je “Lesoochranárske zoskupenie VLK”. Ivan L., Střítež n. B.

Děkujeme za krásnou publikaci o bobrovi. Dokud nás neopustí víra, humor a síla chránit přírodu, t. j. Stvoření, které nám dal Bůh do opatery, ne ke zneužívání, žijeme a jsme tu “k něčemu”. Waltraud G., Mikulášovice

Děkujeme Vám za pěkné poučení o bobrech, brožura je opravdu povedená. Také Váš ostatní informační servis nemá chybu. Pod soustředěnou palbou důkazů o ničení přírody, kterými nás zásobujete, jsme odhlásili Mladý svět a zakoupili knihu Země na misce vah, Al Gore. Přílohu Respektu Přátel přírody máme několikrát, půjčujeme ji po známých. Teprve po delším váhání jsme akceptovali Vaši formu pomoci přírodě. Je to zásluhou Vaší dobré servisní (manažerské) práce a taky trochu toho Gora. Rozhodli jsme se posílat 120,- x 12 měsíců. Petr a Božena M., Dobřichovice

Vždycky, kdy mi pošlete nějaké materiály, tak mi srdce krvácí nad zkaženou přírodou nebo jejím ohrožením. Obdivuji Vaši statečnost  vytrvalost. Jana H., Ostrava

Milí Přátelé přírody, děkuji za krásnou publikaci Bobr na českém Labi – ráda jsem se poučila i potěšila, že se přece jen pomalu daří přírodu občerstvovat. Jana L., Praha 5

Samozřejmě s nesmyslnými stavbami na Labi nesouhlasím. Naruší to krajinu a ublíží nejen zvířatům, rostlinám, ale nám všem. Posílám lístek ministrovi. Jana S., Ústí nad Labem

V Respektu jsem si přečetla Vaše pojednání Konec přírody, mluví mi z duše. Moc ráda bych byla nějakým aktivnějším příznivcem Vašeho sdružení. Lída Ch., Horní Poustevna

Vážení přátelé přírody, Vaši přílohu v Respektu jsem si přečetla několikrát za sebou. Zformulovali jste problém přesně tak, jak ho vidím a cítím i já. Díky za Vaši práci. Moc se chci účinně připojit k práci. Jiřina H., Praha 4

Vážení přátelé přírody! Upřímně mne potěšila Vaše iniciativa v kauze požadavku vyššího stupně ochrany labského bobra v ČR. Jelikož mi není osud řeky Labe, celé české přírody a krajiny a především volně žijících živočichů lhostejný, rád bych se připojil k Vašim aktivitám. Petr B., Roudnice n. L.

Zdravím představenstvo Přátel přírody! Moc se mi líbí Alternativy pro Sever, některé články jsou prostě báječné. Třeba ten “Kdo je brzdou pokroku?” Málokde si přečtu něco, co  by mi tak přesně sedělo. Martin K., Neveklov

Vážení přátelé přírody, děkujeme Vám za milý dopis. V našem občanském sdružení jsme se dohodli, že budeme pro naši vesničku odebírat jeden časopis Alternativy pro Sever, který si budeme půjčovat. Pavel J., Vrahožily

Moc Vám děkuji za knihu. Nevím, co Vás to napadlo, ale udělali jste mi velkou radost. Kateřina K., Rychvald

Napsali o Přátelích přírody

Obyvatelé Ústí nad Labem a některých obcí podél řeky Labe dostanou do schránek leták s informacemi o výskytu bobra evropského na Labi. Letáky nechali vytisknout ekologové z ústecké organizace Přátelé přírody.
Mladá fronta Dnes, 5. 2. 2001

Z únorových výsledků ankety (rozesláno bylo 45 000 lístků, vrátilo se zatím 300) Přátel přírody o jezech na Labi vyplývá, že přes 90 procent respondentů by v případě konfliktu mezi plánovanými jezy na Labi a ochranou přírody dala přednost důslednější ochraně míst s výskytem bobra. 
Ústecký deník, 24. 2. 2001

Litoměřický senátor Zdeněk Bárta podepsal petici, která požaduje záchranu bobra evropského na dolním toku Labe. Tou ekologové bojují proti chystané stavbě jezů u Malého Března a Prostředního Žlebu. “Nejde jen o bobra, ale i další živočichy. Připadá mi nesmyslné, aby ministerstvo životního prostředí udílelo výjimku ze zákona na další komunikaci, když před nedávnem takto umožnilo stavbu dálnice stejným směrem. Také tudy vede málo využitá železnice. A stavba jezů má stát spoustu peněz a je otázka, jaká by byla návratnost,” řekl Bárta. 
Mladá fronta Dnes, 5. 4. 2001

“Na naše ústecké občanské sdružení Přátelé přírody se obrátili občané sdružení v iniciativě proti výstavbě hliníkárny s žádostí pomoc a zorganizování protestní petiční akce, která se již v ústeckých ulicích za značné podpory občanů rozjela,” řekl ve středu Právu jeho předseda Marian Páleník. 
Právo, 21. 6. 2001

… o nebezpečné stavbě se veřejnost dozvěděla prakticky až ve chvíli, kdy už bylo vydáno územní rozhodnutí. “To svědčí o tom, že systém informování veřejnosti magistrátem má značné rezervy. Domnívám se, že městu nechybí více chemického průmyslu, ale spíše více komunikace mezi magistrátem a veřejností,” doplnil předseda Přátel přírody Marian Páleník. 
Ústecký deník, 21. 6. 2001

Předseda organizace Přátelé přírody včera také zaslal dopis ústeckému primátorovi Miroslavu Pátkovi. Požaduje po něm, aby se ke stavbě hliníkárny mohla veřejnost znovu vyjádřit. 
Mladá fronta Dnes, 21. 6. 2001

Sdružení Přátelé přírody stihlo předepsaný termín a stalo se účastníkem stavebního řízení na stavbu hliníkárny. 
Mladá fronta Dnes, 26. 6. 2001

“Nabízíme městu společné hledání cest, jak situaci vyřešit. Věřím, že společný zájem o blaho města, který doufám mají obě strany, zvítězí nad politikařením,” řekl Páleník. 
Ústecký deník, 26. 6. 2001

Pod petice proti hliníkárně se podepsalo již 3 000 lidí. K odpůrcům se přidali i dětští lékaři, kteří argumentují zprávou toxikoložky Bohuslavy Kunčické o možném negativním vlivu na životní prostředí a zdraví obyvatel. 
Mladá fronta Dnes, 17. 7. 2001

Počet podporovatelů ekologického sdružení překročil číslo 1 000. “V tomto počtu jsou zahrnuti výhradně platící příznivci,” řekl předseda Přátel přírody Marian Páleník. Kromě nich ovšem u řady občanů nacházejí také neoficiální podporu. Páleník rovněž mezi podporovatele nepočítá signatáře, kterých už bylo více než 20 000, ani příznivce a sympatizanty, kteří je podporují morálně, například dopisem zaslaným úřadům či politikům. 
Ústecký deník, 17. 7. 2001

Drtivá většina obyvatel Libouchce se vyslovila proti zprovoznění lomu na Klobouku (Strážišti). Vyplynulo to ze sobotního místního referenda, které z iniciativy Přátel přírody vyhlásila rada obce. Z 1 251 obyvatel obce jich přišlo k hlasovací urně 924. Komise posléze uznala 918 platných hlasů. Pro otevření lomu se vyslovili pouze čtyři lidé. Proti tedy hlasovalo 99,96 procenta obyvatel Libouchce.
Již v červenci Přátelé přírody shromáždili přes 500 podpisů místních obyvatel pod petici potřebnou k vyhlášení referenda. V den referenda rozbalili Přátelé přírody v Libouchci infostánek. 
Ústecký deník, 24 9. 2001

“Těžba kamene by měla jednoznačně na život v obci negativní vliv. Okamžitě by se zde zvýšila prašnost. Nákladní automobily by jezdily přes Libouchec. Právě proto jsme chtěli, aby si tato rizika lidé uvědomili,” řekl Zdeněk Zikmund, jeden z liboucheckých radních a zároveň hlavní iniciátor lidového hlasování.
Z výsledků sobotního referenda se radují i členové ekologické organizace Přátelé přírody. Ti měli v sobotu v centru Libouchce dokonce svůj infostánek, aby přesvědčili nerozhodnuté voliče. 
Mladá fronta Dnes, 24. 9. 2001

Televize informovala, že občané Libouchce uspořádali referendum a v něm většinou rozhodli, že nechtějí otevřít další kamenolom v Chráněné krajinné oblasti České středohoří. Občané správně nevidí jen zisk pro místní radnici z vytěžených tun kamene, ale chtějí zachovat krásy krajiny pro mnoho příštích generací. A nás může těšit, že jakýmsi katalyzátorem tohoto ekologického uvědomění se stalo sdružení Přátelé přírody, jehož pro přírodu blahodárná činnost se prolíná celým ústeckým krajem. 
Deník Litoměřicka, 3. 10. 2001

Petičních podpisů se již sešlo 3 333, přičemž mezi nimi nechybí ani podpis bývalého primátora města Jana Schmidta. Dalším podepsaným členem zastupitelstva se nedávno stal i proděkan Fakulty životního prostředí ústecké UJEP Jaroslav Zahálka.
Ústecký deník, 18. 10. 2001

Beseda na téma obnovitelných zdrojů energie, kterou uspořádalo sdružení Přátel přírody spolu se společností pro obnovitelnou energii Eurosolar otevřela myšlenku oproštění se od běžných energetických zdrojů znečišťujících prostředí. 
Ústecký deník, 24. 10. 2001

Verdikt, kterým okresní úřad zrušil územní rozhodnutí o umístění hliníkárny do areálu neštěmického Tonasa, považují Přátelé přírody za svůj velký úspěch.
Ústecký deník, 11. 12. 2001

“Osobně se systematicky snažím bourat image ekologických aktivistů ve vytahaných svetrech, flanelových košilích a manšestrových kalhotách, s dlouhými vlasy a nevkusnými brýlemi. Snažím se vypadat jako normální člověk, aby lidé viděli, ze jsem jedním z nich. Tedy ne žádný intelektuál, který už tím, jak vypadá, dává najevo lidem: vy jste ti hlupáci, co nakupujete v hypermarketech, jíte maso a jezdíte auty, zatímco já jsem ten osvícený génius,” říká Páleník. Jeho organizace Přátelé přírody přitom výrazně promlouvá do mnoha rozhodnutí, která se na severu Čech týkají životního prostředí.
Mladá fronta Dnes, 15. 12. 2001

Některé novinové titulky
Sdružení chrání přírodní bohatství kraje
Páleník: Řešení máme přímo na očích, po obou březích řeky vede plně elektrifikovaná železnice
Přátelé přírody vyzývají veřejnost k diskusi
Přátelům přírody odpovědělo 300 osob, většin je proti stavbě jezů
Jezy prý ekologům nevadí problémy podle nich způsobí až dopady jejich existence
Senátor podpořil petici ekologů
Přátelé přírody považují dobývací prostor Libouchec za nášlapnou minu
Zvedají se hlasy proti hliníkárně, Přátelé přírody zajedno s novou občanskou iniciativou
Lidé podepisovali petici proti hliníkárně v Ústí
Petici podepsalo za jediný den více než 250 občanů
Páleník: Investor sází na laxní postoj ústeckých radních
Přátel přírody je přes tisíc
O těžbě kamene rozhodne v Libouchci referendum
Lom tu nechceme, rozhodli v Libouchci
K vypsanému referendu přišli tři čtvrtiny místních lidí
Referendum v Libouchci posílilo ekology z kraje
A pak že práce ekologů nemá smysl!
Stavbě hliníkárny čelí 3 333 podepsaných
Přátelé přírody preferují obnovitelné zdroje energie
Přátelé přírody rozbili na náměstí stan
Přátelé přírody se chystají na jezy
Přátelé přírody vylovili pytle odpadu
Ekologové bojují za řeku
Přátele přírody verdikt okresu bojovně naladil

Výnosy v roce 2001 celkem             								1 400 351

Dary                 										     638 550
Granty               										     477 290
Příjmy z vedlejší činnosti (z inzerce, za prodej vstupenek, suvenýrů apod.) 	     		     218 463
Ostatní (přefakturace telefonu, vrácené DPH a přeplatek za energie z roku 2000)		       63 831
Úroky                  										         2 217

Granty celkem             										     477 290
	Nadace VIA (3. 1. 2001)								         2 900
	Regionální environmentální centrum ČR (15. 3. 2001)					       49 390
	Nadace Partnerství (23. 3. 2001)							       50 000
	Nadace Sluníčko (27. 9. 2001)								       35 000
	Nadace VIA (13. 11. 2001)								     200 000
	Nadace Partnerství (23. 11. 2001)							     140 000

Příjmy z vedlejší činnosti celkem							                 218 463
	příjmy z inzerce									       68 000
	příjmy z prodeje vstupenek na benefiční koncert					       59 265
	příjmy z prodeje suvenýrů (triček, pohlednic apod.)					       49 998
	příjmy za poskytnuté služby (čištění lesa, vkládání materiálů)				       41 200
	
Ostatní celkem											       63 831
	vrácení DPH z roku 2000								       35 476
	vrácení záloh na energie z roku 2000							        16 311
	přefakturace telefonních poplatků							       12 044

Sdružení Přátelé přírody v roce 2001 neobdrželo žádnou dotaci státu. 
Firmy Shell, Mostecká uhelná, ČEZ ani Deutsche Bundesbahn  jeho činnost nepodpořily.

Struktura příjmů v roce 2001
Dary individuálních dárců			46 %
Granty nadací					34 %
Příjmy z vedlejší výdělečné činnosti		16 %
Ostatní příjmy a úroky				4 %
koláčový graf - skladba příjmů (dary, granty, vedlejší činnost, ostatní)

Náklady v roce 2001 celkem									   1 516 920

Služby											           	     563 376
Materiálové náklady									       	     518 088
Osobní náklady											     435 456

Služby celkem										           	     587 336
	z toho
	poštovné										      124 139
nájemné (kanceláře, benefiční koncert)						      106 195
propagace (přílohy v Týdeníku Respekt) 						       66 733
vkládání materiálů Přátel přírody do časopisů						       50 130
energie, vodné, stočné,… 								       46 288
telefony										       44 064
potisk triček 										       32 179
stravné											       23 960
benefiční koncert									       19 000
distribuce letáků Přátel přírody do domácností					       15 372
banka (vedení účtů, poplatky za bankovní operace)					       15 362
střežení objektu									       12 600
servis a opravy									                     8 510
internet										         4 500
cestovné										         4 137
kopírování a laminace									         3 767
vedení mzdového účetnictví 								         2 600
pojištění majetku 									         2 000
přihrádečné (p. o. box) 								         1 578
reprezentace (květiny na benefiční koncert)						         1 458
poplatky (žádosti úřadům, notářské poplatky)						          1 100
doprava (kurýr, spěšnina)								         1 077
fotopráce											587

Materiálové náklady celkem								       	     518 088
z toho
publikační materiály (brožury a letáky)						     241 742
drobný hmotný majetek (laserová tiskárna, vybavení Domu občanské společnosti)	      167 017
tonery (do tiskárny a kopírky)								       39 022
obálky											       33 521
drobné kancelářské potřeby (lepidla, fixy, pořadače atd.)				        21 180
kancelářský papír									         9 622
knihy											         3 387
noviny, časopisy									         2 597

Osobní náklady celkem										     411 496
	z toho
platy zaměstnanců									     187 490
zákonné (sociální a zdravotní) pojištění						       111 381
Civilní vojenská služba									       68 497
daně 											       25 358
dohody o provedení práce								       18 770

Výkaz k 31. 12. 2001
Převod z roku 2000					 					     413 857
Výnosy roku 2001										   1 400 351
Splátky grantů z roku 2000									     213 996
Náklady roku 2001										- 1 516 920
Hospodářský výsledek roku 2001 		       					      	   - 116 569
Aktiva k 31. 12. 2001										     511 284
	z toho:
pokladna k 31. 12. 2001				  				       16 030 
bankovní účty k 31. 12. 2001 								      341 312 
poskytnuté provozní zálohy k 31. 12. 2001			    			         1 000
příjmy příštích období (splátky grantů roku 2001)					     159 877
přijatá půjčka k 31. 12. 2001 				  				      - 6 935

Nárůst darů individuálních dárců Přátel přírody

1996	26
1997	70
1998	189
1999	261
2000	331
2001	639

v tisících Kč

Sloupcový graf

Přátelé přírody - Občanská společnost
Stříbrnické nivy 2
400 11 Ústí nad Labem
e-mail: pratele.prirody@ecn.cz
web: www.prateleprirody.cz
Založeni roku 1995
O vydařeném referendu
Ekologové nemají lehký život. Stále jim někdo nadává, něco vyčítá, říkají o nich, že prý brzdí rozvoj a ať se vrátí na větev žít jako opice. Inu, tak to je, ale jim to naštěstí nevadí, už si zvykli. Je pro ně odměnou, ba přímo slastí, když se něco dobrého podaří, a oni vidí, že jejich práce občas něco dobrého přinese. 
Enormně se zlepšilo ovzduší. Máme odsířené elektrárny, v lesích okolo je vidět, jak si konečně oddechly. Podívejte se na Labe, ještě to sice není to pravé ořechové, ale proti tomu, jak řeka po léta zapáchala, je to opravdu úspěch. A já věřím, že se lidé budou v Labi znovu brzy koupat, jako tomu bylo po staletí.
Ale proč vlastně píšu tuto glosu: Zase se ekologům něco podařilo. Televize informovala, že občané Libouchce uspořádali referendum a v něm většinou rozhodli, že nechtějí otevřít další kamenolom v Chráněné krajinné oblasti České středohoří. Občané správně nevidí jen zisk pro místní radnici z vytěžených tun kamene, ale chtějí zachovat krásy krajiny pro mnoho příštích generací. A nás může těšit, že jakýmsi katalyzátorem tohoto ekologického uvědomění se stalo sdružení Přátelé přírody, jehož pro přírodu blahodárná činnost se prolíná celým ústeckým krajem. A pak že práce ekologů nemá smysl!
Roderick Slavík